Слайд 2Verb
Uttrykker hendelser, handlinger og tilstander
Verbet har finitte (kan danne verbal alene) og
![Verb Uttrykker hendelser, handlinger og tilstander Verbet har finitte (kan danne verbal](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-1.jpg)
infinitte former (kan ikke danne verbal alene)
Infinitte former:
Infinitiv: å vaske, å lese
Perfektum partisipp: vasket, lest (NB! Ofte, men ikke alltid, er perfektum partisipp lik preteritum. Men dere må ikke blande dem!)
Presens partisipp: vaskende, lesende
Слайд 3Verbet har to tempusformer som dannes ved bøyningsendelse.
Det er presens (jeg leser,
![Verbet har to tempusformer som dannes ved bøyningsendelse. Det er presens (jeg](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-2.jpg)
jeg spiller, jeg vasker) og preteritum (jeg leste, jeg spilte, jeg vasket). Alle de andre tempusformene lages med et hjelpeverb (ha, være, skulle, måtte, kunne, ville, burde) og et hovedverb i perfektum partisipp eller infinitiv.
Слайд 4Presens: Jeg vasker. Jeg leser.
Preteritum: Jeg vasket. Jeg leste.
Presens perfektum: Jeg har
![Presens: Jeg vasker. Jeg leser. Preteritum: Jeg vasket. Jeg leste. Presens perfektum:](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-3.jpg)
vasket. Jeg har lest.
Preteritum perfektum: Jeg hadde vasket. Jeg hadde lest.
Presens futurum: Jeg skal vaske. Jeg skal lese.
Preteritum futurum: Jeg skulle vaske. Jeg skulle lese.
Слайд 5Infinitiv
Infinitiv ender som oftest på –e: å lese, å hoppe.
Men noen korte
![Infinitiv Infinitiv ender som oftest på –e: å lese, å hoppe. Men](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-4.jpg)
verb ender på andre vokaler: å dra, å gå, å nå, å bo, å tro.
Слайд 6Infinitiv med eller uten å?
Vanligvis har vi infinitivsmerket å foran et verb
![Infinitiv med eller uten å? Vanligvis har vi infinitivsmerket å foran et](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-5.jpg)
i infinitiv: Jeg liker å spille gitar. Jeg har tenkt å bli lege. Jeg ønsker å stoppe her.
Men når vi bruker de modale hjelpeverbene måtte, kunne, skulle, ville og burde, kan vi ikke ha infinitivsmerket:
- Vi skal reise i morgen (Vi kommer til å reise i morgen).
- Vi må betale husleien (Vi er nødt til å betale husleien).
- Vi kan hjelpe deg, hvis du vil (Vi har mulighet til å hjelpe deg, hvis du vil).
- Jeg vil bli lege (Jeg ønsker å bli lege).
- Du bør ta tran om vinteren (Du trenger å ta tran om vinteren).
Слайд 7Preposisjoner+å
Preposisjoner følges av infinitv med å:
Mange italienere stemte imot grunnlovsendringen for å
![Preposisjoner+å Preposisjoner følges av infinitv med å: Mange italienere stemte imot grunnlovsendringen](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-6.jpg)
bli kvitt Matteo Renzi.
Mozart var oppjaget for å få fullført sitt Requiem før han døde.
Rundt ti prosent av Spanias befolkning har ikke råd til å varme opp hjemmene sine.
Over fire millioner har problemer med å varme dem opp skikkelig.
Nordmenn er ikke interessert i å bli med i EU.
Слайд 8Billettene får du ved å møte opp personlig i luka.
Er dere
![Billettene får du ved å møte opp personlig i luka. Er dere](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-7.jpg)
lei av å gjøre grammatikkoppgaver?
Слайд 95.1-5.3
Jeg har ikke lyst til å lage mat.
Johan liker å lage mat.
Orker
![5.1-5.3 Jeg har ikke lyst til å lage mat. Johan liker å](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-8.jpg)
du å lage mat.
I dag har jeg tid til å lage mat.
Kan du lage mat.
Malik er glad i å lage mat.
Er du interessert i å lage mat.
Nå må vi lage mat.
Har du begynt å lage mat.
5.4 og 5.5 er hjemmelekse.
Слайд 10Vi venter med «Infinitiv knyttet til et objekt» (side 58).
![Vi venter med «Infinitiv knyttet til et objekt» (side 58).](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-9.jpg)
Слайд 11Presens
Hvordan gjenkjenner vi presens?
![Presens Hvordan gjenkjenner vi presens?](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-10.jpg)
Слайд 12Nesten alle verb får –r-endelse i presens.
Infinitiv+r=presens (som oftest).
Under ser dere
![Nesten alle verb får –r-endelse i presens. Infinitiv+r=presens (som oftest). Under ser](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-11.jpg)
noen verb i presens. Hvordan ser de ut i infinitiv?
Vi spiser klokken fem. Etter nyttår drar jeg på ferie til Amsterdam. Hvor bor dere? Jeg tror at de kommer.
Слайд 13Noen veldig vanlige verb har en annen form i presens:
![Noen veldig vanlige verb har en annen form i presens:](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-12.jpg)
Слайд 14Når bruker vi presens?
Handlinger i nåtid: Jeg underviser i grammatikk akkurat
![Når bruker vi presens? Handlinger i nåtid: Jeg underviser i grammatikk akkurat](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-13.jpg)
nå.
Handlinger som gjentar seg: Jeg underviser i grammatikk hver uke.
Om fremtid (særlig hvis verbet forteller om forandring eller forflytning):
Studentene har eksamen om en drøy uke.
Etterpå har jeg juleferie, og da drar jeg hjem til mor og far.
Far blir 65 år i januar.
Når jeg kommer hjem, skal jeg se mye film. Jeg kommer iallfall ikke til å lese mye norsk grammatikk!
Gult: Hva er forskjellen? Hvorfor?
Слайд 16Preteritum og presens perfektum
Preteritum:
Dannes ved endelse eller annen endring inne i selve
![Preteritum og presens perfektum Preteritum: Dannes ved endelse eller annen endring inne](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-15.jpg)
verbet:
- å spille spilte, å bo bodde
Vi deler inn i svake og sterke verb. Først ser vi på de svake verbene.
Hva er svake verb? Det er verb som har en endelse i preteritum: -et (vasket), -te (leste), -de (levde) eller –dde (bodde)
Слайд 17Bøyningskategorier for svake verb
et-endelse:
Mange verb med to konsonanter inne i ordet bøyes
![Bøyningskategorier for svake verb et-endelse: Mange verb med to konsonanter inne i ordet bøyes slik.](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-16.jpg)
slik.
Слайд 19Bøyningsendelser for svake verb
Noen te-verb skifter også vokal:
![Bøyningsendelser for svake verb Noen te-verb skifter også vokal:](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-18.jpg)
Слайд 20Bøyningsendelser av svake verb
-de-endelse:
Mange verb med v, g eller ei bøyes på
![Bøyningsendelser av svake verb -de-endelse: Mange verb med v, g eller ei](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-19.jpg)
denne måten: prøve, greie.
Слайд 21Bøyningsendelser for svake verb
-dde-endelse:
Korte verb som ender på andre vokaler enn –e,
![Bøyningsendelser for svake verb -dde-endelse: Korte verb som ender på andre vokaler](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-20.jpg)
bøyes ofte på denne måten: tro, sy, snø.
Слайд 22Blandet bøyningsmønster
Disse tre verbene har eget mønster:
- å ha – har
![Blandet bøyningsmønster Disse tre verbene har eget mønster: - å ha –](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-21.jpg)
– hadde – har hatt
- å dø – dør – døde – har dødd
- å gjøre – gjør – gjorde – har gjort
Слайд 23Oppgave 5.10 og 5.11
5.12 er hjemmelekse.
![Oppgave 5.10 og 5.11 5.12 er hjemmelekse.](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-22.jpg)
Слайд 24Testøvelser
Bestemthet. Sett inn riktig form og begrunn svaret.
(en lærer) Læreren vår
![Testøvelser Bestemthet. Sett inn riktig form og begrunn svaret. (en lærer) Læreren](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-23.jpg)
kommer fra Oslo.
Vi har en possessiv (vår) etter substantiv. Da må substantivet stå i bestemt form.
(politisk, et system) Det politiske systemet i Italia er komplisert.
Vi vet hvilket politisk system (Italias), altså bestemt form. Da må adjektivet også ha bestemt form, og vi må ha adjektivets bestemte artikkel (det).
Italias (en statsminister) statsminister Matteo Renzi innrømte (ydmykende, et nederlag) det ydmykende nederlaget i (en folkeavstemning) folkeavstemningen.
Etter genitivs-s har vi alltid ubestemt form (statsminister).
det ydmykende nederlaget: adjektivets bestemte artikkel+adjektiv i bestemt form+substantiv i bestemt form intetkjønn: setningen tar for gitt at leseren vet at Renzi har tapt folkeavstemningen. Og den tar for gitt at leseren vet hvilken folkeavstemning, altså «folkeavstemingen».
Faren (en far) til Jonathan kommer fra Polen.
- Vi har preposisjonen til som uttrykk for eiendom etter substantivet, og da må vi ha bestemt form.
Da jeg kom inn døren, så jeg en mann (en mann) ikledd svart finlandshette/(en svart finlandshette). (svart, en finlandshette).
En mann: ubestemt form. Ny informasjon, vi blir presentert for mannen.
en svart finlandshette: ny informasjon, finlandshetten blir beskrevet for første gang.
Слайд 25Jeg synes Petter er en hyggelig person (hyggelig, en person).
- Vi må
![Jeg synes Petter er en hyggelig person (hyggelig, en person). - Vi](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-24.jpg)
ha ubestemt artikkel fordi informasjonen i predikativet er subjektiv; og fordi vi pleier å ha artikkel (bestemt eller ubestemt) når vi har adjektiv.
Da jeg gikk på teatret/teater (teater) møtte jeg en vakker dame (vakker, en dame). Den vakre damen (kjent informasjon, damen er allerede introdusert. Med adjektiv i bestemt form, må vi ha adjektivets bestemte artikkel) gav meg telefonnummeret sitt(possessiv etter substantiv. Da må substantivet stå i bestemt form).
Слайд 26Han er veterinær (predikativet gir objektiv informasjon. Da har vi ubestemt form
![Han er veterinær (predikativet gir objektiv informasjon. Da har vi ubestemt form](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-25.jpg)
uten ubestemt artikkel).
Valerij Gergiev er dirigent (predikativets substantiv gir objektiv informasjon).
Valerij Gergiev er en berømt dirigent.
Jeg synes kameraten din er en idiot (predikativet gir subjektiv eller emosjonell bedømmelse).
Слайд 27Sett inn riktig spørreord
Hvorfor sa du ikke dette før?
Når begynner festen?
Hvem kommer
![Sett inn riktig spørreord Hvorfor sa du ikke dette før? Når begynner](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-26.jpg)
på festen?
Hva slags mat blir vi servert?
Hvordan kommer vi oss dit?
Слайд 28Skriv datoene med bokstaver
24.12 (tjuefjerde i tolvte), 1.1. (første i første/første januar),
![Skriv datoene med bokstaver 24.12 (tjuefjerde i tolvte), 1.1. (første i første/første](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-27.jpg)
2.4. (andre i fjerde), 5.8. (femte august/femte i åttende), 6.11. (sjette november/sjette i ellevte), 8.3. (åttende i tredje), 20. 4. (tjuende april), 24.5. (tjuefjerde mai/tjuefjerde i femte), 30.6. (trettiende juni/trettiende i sjette).
Слайд 29Skriv årstallene med bokstaver
1984 (nitten åttifire), 1972 (nitten syttito), 1981 (nitten åttien),
![Skriv årstallene med bokstaver 1984 (nitten åttifire), 1972 (nitten syttito), 1981 (nitten](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-28.jpg)
1884 (atten åttifire), 1813 (atten tretten), 1766 (sytten sekstiseks), 1525 (femten tjuefem), 1066 (tusen og sekstiseks), 483 (fire hundre og åttitre), 2016 (tjue seksten/to tusen og seksten).
Слайд 30Entall – flertall: sett inn flertall
Jeg har bodd i tre _____ (et
![Entall – flertall: sett inn flertall Jeg har bodd i tre _____](/_ipx/f_webp&q_80&fit_contain&s_1440x1080/imagesDir/jpg/1020032/slide-29.jpg)
land).
I Frankrike er det mange praktfulle _________ (et slott).
Også flinke elever gjør ______ (en feil) av og til.
De (rik, aksjemegler) har kjøpt seg tre (ny, yacht).